Тішин М.П., Каряка І.В.
кафедра педагогіки НАУ, 
м. Київ

Порівняльна характеристика комунікативних здібностей
студентів третіх курсів ЮФ, ФТЗІ та ФЕЛ

Кожна група студентів, як соціальна спільнота, має різні особливості комунікативних здібностей, які треба враховувати викладачам у своїй педагогічній діяльності. Характер і особливості комунікативних відношень студентів академічних груп повинні відповідати завданням  навчального процесу. Система особистісних взаємовідношень формує у студентів почуття задоволення від перебування у цій групі. Дружба, товариськість, згуртованість групи обумовлюється в особистому аспекті  психологічного  клімату. Позитивний психологічний клімат академічної групи сприяє дружбі, взаємодії, товариськості та досягненню успіхів у навчанні.
Для вивчення особливостей товариськості у студентів третіх курсів  нами було застосовано методику визначення коефіцієнтів,  яку було розроблено кафедрою психології НПУ ім. М.П.Драгоманова. Отримані результати дослідження рівнів товариськості можна розбити на п’ять груп.
До першої групи належать  студенти, у яких рівні суб’єктивних і об’єктивних коефіцієнтів товариськості були вище середніх. Кількісні показники виглядали таким чином: ФЕЛ – 19,6%, ЮФ – 26,7%, ФТЗІ – 44,5%. Студенти, які увійшли до даної групи є досить комунікативними, активними співрозмовниками, вони не мають труднощів у встановленні товариських і ділових контактів як із викладачами, так і з однолітками. До другої групи увійшли студенти, у яких рівень суб’єктивного коефіцієнта товариськості по групі вищий за середній, а об’єктивний коефіцієнт – нижчий за середній. Кількість даних осіб на ФТЗІ – 11,1%, ЮФ – 20,0%, ФЕЛ – 21,6%. Якісна характеристика комунікативних здібностей даних студентів говорить про те, що вони  відчувають потребу у спілкуванні сильніше, ніж  можуть її задовольнити. Вони також виявляють активність у спілкуванні, але не отримують взаємності від співрозмовників. Все це призводить до труднощів у встановленні контактів з іншими студентами.
До третьої групи належать студенти, у яких об’єктивні коефіцієнти товариськості вище за середні по групі, а суб’єктивні – або нижчі за середні, або рівні. Кількість таких студентів на ФЕЛ – 17,7%, ФТЗІ – 33,3%, ЮФ – 40,0%. Студенти даної групи не відчувають нестачі у спілкуванні або не бажають спілкуватися з іншими на тому рівні, який їм пропонують. Вони є стримано товариськими. До четвертої групи відносяться студенти, у яких суб’єктивні та об’єктивні показники товариськості знаходяться близько до середніх показників по групі. Таких було на ФЕЛ – 0,0%, ЮФ – 0,0%, ФТЗІ – 11,1%. Студенти даної групи краще справляються з навчальними завданнями, які не вимагають залучення багатьох осіб. Отже, комунікативні здібності даної групи носять вибірковий та суто діловий характер. Студенти, які увійшли до п’ятої групи, мають суб’єктивні та об’єктивні коефіцієнти товариськості нижчі за середні показники по групі. Їх кількість на    ФТЗІ – 0,0%, ЮФ – 13,3%, ФЕЛ – 18,5%.  Дані особи мають схильність до замкнутості, вони не проявляють активності до громадської роботи, але індивідуальні доручення виконують із задоволенням і відчувають неприховану радість від похвали поважних людей, викладачів.
У процесі проводження даного дослідження ми помітили, що позитивно налаштованих на оточення студентів приваблює доброта, справедливість, щирість, розум і доброзичливість до людей. Студенти з негативним ставленням до оточення виявляють зайнятість  власними інтересами, байдужість до інших людей, егоїзм. Все це є необхідним і корисним у педагогічній діяльності викладача для досягнення ефективної навчальної діяльності, подолання комунікативних труднощів та встановлення позитивних міжособистісних відносин між студентами  у групах і викладачами.