Тетяна Ясакова
                                                                               м. Київ

Самостійна робота
із загальної та неорганічної хімії як система

Зростання ролі та значення самостійної роботи студентів та невміння і небажання студентів її організувати призводить до суперечності, розв’язати яку можна, на нашу думку, з позицій системного підходу.
Самостійна робота із загальної та неорганічної хімії розглядається нами як цілісна, ієрархічна, динамічна система, що включає три компоненти: мотиваційний, процесуальний та змістовний.
Провідним компонентом є мотиваційний, оскільки саме він направляє і корегує весь процес самостійної роботи студента. Даний компонент включає в себе три основні групи мотивів: пізнавально-професійні, соціальні та зовнішні.
Процесуальний компонент, що залежить як від викладача, так і від студента, визначає організацію і форми самостійної роботи, наявність та якість методичного забезпечення. Ефективність системи забезпечується особливістю побудови і організації роботи студентів відповідно від змістовної частини матеріалу та сформованості  мотиваційної сфери студентів.
Змістовний компонент, що найбільшою мірою залежить від викладача, визначає напрямки фундаментально-природничої та професійно-орієнтованої хімічної підготовки, що виносяться на самостійну роботу. Дані напрямки не є незалежними один від одного та можуть перетинатись.
Між усіма компонентами системи існують як прямі, так і опосередковані зв’язки. Досліджуючи зв’язки між компонентами системи, ми  можемо розкрити систему як таку.
Мотиваційний компонент, як системоутворюючий, впливає на процесуальний: студент залежно від сформованості своєї мотиваційної сфери, в межах, визначених викладачем, обирає форми роботи, організовує свій навчальний процес. В свою чергу процесуальний компонент впливає на мотиваційну сферу студентів: в залежності від їх особистісних якостей посилює чи послаблює пізнавальні мотиви у разі позитивного або негативного результату.
Процесуальний компонент пов’язаний також із змістовним. Оволодіння новими формами та методами роботи, наявне методичне забезпечення дає можливість розглядати більш складний та змістовно навантажений матеріал. В свою чергу зміст матеріалу, що виноситься на самостійну роботу, визначає можливі форми й методи її організації.
Варіюючи зміст навчального матеріалу викладач може впливати на мотиваційну сферу студентів. Для більшості першокурсників одним з провідних мотивів є професійний. Тому акцентування уваги на професійно-орієнтованих частинах матеріалу, обов’язкове визначення професійної мети кожного виду самостійної роботи підвищує загальну зацікавленість  та переорієнтовує ієрархію мотиваційної сфери студентів на зростання ролі пізнавально-професійних мотивів.
Мотиваційний компонент визначає також і змістовну частину самостійної роботи. Залежно від ієрархії своїх мотивів студент визначає „чи потрібно”, „чи подобається” йому вивчення тієї чи іншої частини навчальної дисципліни.
Розглядаючи самостійну роботу із загальної та неорганічної хімії як систему, ми визначили її компоненти, визначили системоутворюючий компонент, встановили характер зв’язків між ними.